Kommunen gir nødvendige helse- og omsorgstjenester etter helse- og omsorgstjenesteloven. Det er en pliktlov, som pålegger kommunene å tilby innbyggerne bestemte helse- og omsorgstjenester. Loven har som formål å gi sikre tjenester til kommunens innbyggere.
De pålagte tjenestene er beskrevet i kapittel tre, og innbefatter blant annet helsetjenester i hjemmet, personlig assistanse, institusjonsopphold og pårørendestøtte.
I tillegg stiller loven krav om blant annet tjenestenes forsvarlighet og kvalitet, undervisning av helsepersonell og plikt til å samarbeide med regionale helseforetak.
Brukermedvirkning i planlegging og utføring av helse- og omsorgstjenester er viktig for kommunen. Det er også en persons rettighet etter pasient- og brukerrettighetsloven §3-1. Med det ligger til kommunen å sikre en hensiktsmessig bruk av tilgjengelige ressurser og innretting av tjenestetilbud, sånn at disse på best mulig måte møter samtlige innbyggere sitt behov. Derfor er det kommunen som avgjør hvilke tjenester som skal gis i hver enkeltsak. Eneste unntak gjelder dem som har rett på BPA.
Utvikling og utfordringer
Helse- og omsorgssektoren i Nordreisa kommune, som resten av landet, møter utfordringer knyttet til den demografiske utviklingen i samfunnet.
Den økende eldre befolkningen og reduksjonen i arbeidsfør alder stiller krav til rask omstilling for å sikre bærekraftige helse- og omsorgstjenester. Å fremme tjenesteinnovasjon, kompetanse- og kvalitetsutvikling er derfor avgjørende.
Kommunens ansvar inkluderer effektiv bruk av tilgjengelige ressurser, for å sikre best mulig helse- og omsorgstjenester til flest mulig innbyggere. Dette krever nøye prioritering og kloke beslutninger som fremmer innbyggernes funksjonsevne og muligheten til å bo lengst mulig i eget hjem, samtidig som tilgangen til nødvendige helse- og omsorgstjenester opprettholdes.
Målet er å sikre god livskvalitet og trygghet gjennom hele livsløpet.
Det er avgjørende å mobilisere samfunnet i Nordreisa til å møte disse utfordringene sammen og utvikle en felles visjon for fremtidens helsetjenester, og et aldersvennlig samfunn.
![](https://img6.custompublish.com/getfile.php/5331044.1386.mlszkkqqtzqljq/Utfordringsbilde+helse+og+omsorg.png)
Satsingsområder
Nordreisa kommunes helse- og omsorgsplan beskriver 7 strategiske satsningsområder for planperioden 2021-2026.
- Omsorgstrapp
- Mål og kvalitetsarbeid
- Kompetanse og rekruttering
- Fysiske forhold
- Utvikling gjennom samarbeid
- Digitalisering og velferdsteknologi
- Videreutvikle tjenestetilbudet ved Distriktsmedisinsk senter
Du kan lese mer om både organisering, utfordringer og satsingsområder i årsmeldingen for 2023.
Omsorgstrappa
For å møte de ulike behovene for helse- og omsorgstjenester, er tjenestetilbudet organisert etter nivå, visualisert i en omsorgstrapp.
![](https://img6.custompublish.com/getfile.php/5331181.1386.7kmwibpltbpllw/Omsorgstrappa.png)
Ikke alle kan kreve sykehjemsplass eller hjemmesykepleie. Dette er tjenester som bare gis til når det er nødvendig for å oppfylle retten til nødvendig omsorg eller helsehjelp.
Omsorgstrappa viser hvordan tjenester skal tildeles ut fra den enkelte tjenestemottakers hjelpebehov, men med fokus på å bruke det laveste effektive omsorgstrappetrinn. Tjenestemottakerne skal i størst mulig grad bruke egne ressurser.
Omsorgstrappa forutsetter at mennesker som har behov for helse- og omsorgstjenester ikke er like. Den enkelte må vurderes individuelt, og tjenestetilbudet må tilpasses.
Tjenestetilbudet må reflektere den enkeltes behov, og omsorgstrappa viser til en sammenheng der økende behov møtes med økende tjenestetilbud. Hvis behovet ikke kan dekkes på lavere trinn i trappen, tilbys institusjonsopphold med heldøgns pleie- og omsorg som siste og øverste trinn i omsorgstrappa.
Tjenestene skal gis på rett nivå og innbyggeren skal være hovedperson i eget liv til tross for sykdom. Det innebærer å legge til rette for at den enkelte skal kunne være best og lengst mulig i eget hjem og liv.